Kul


 * Kul**

__Side 227-230__ Kul har en vigtig rolle som energiråstof. Selvom der har været pres på kul ligesom andre fossile brændstoffer pga. CO2 udledningen, er den stadig det helt store energiressource. Det er pga. det er billigt i forhold til olie. **Dannelse:** Kul er en sort bjergart. Kul består hovedsageligt af organisk materiale. Kemisk set er kul: kulstof, ilt, brint, kvælstof og svovl. Det organiske materiale stammer fra landplanter, der blev aflejret som tørv i sumpmiljøer, hvor tilførelsen af klastiske sedimenter var minimal. Et tørvedannende sumpmiljø kan udvise stor variation i aflejringsforhold og vegatation,som i sidste ende afspejles i kullets sammensætning. Tørv dannes når aflejringen af dødt plantemateriale i en sump sker hurtigere end nedbrydningen. Det sker under ildfattige forhold. På trods af at den største del af plantematerialet nedbrydes under tørvedannelsen, og at tørven yderligere bliver omdannet og sammenpresset, findes der kullag op til 100 m tykkelse. Man regner ca. Med at tørv er blevet dannet til kullagene på omkring 100.000 år. Tørv bliver dannet fra plantemateriale, tilgængelighed af ilt, næringsforholdene, surhedsgrad og temperatur i sumpen.

Kontinuerlig række af kulbjergarter, kulrækken: tørv, brunkul, stenkul, antracit. En forudsætning for kuldannelse er landplanterne. Koloniseringen af landjorden begyndte først sent i Silur og tidlig Devon med udviklingen af landplanter. Derfor forekommer kullag fra ældre end Karbon ikke. Kuldannede perioder er: Karbon, Perm, Jura, Kridt og Tertiær.

__Kul fremlæggelse tale papir:__

Kul ser ud som en sort bjergart, kul er en meget kompleks bjergart og det skyldes dens oprindelse. Kul består hovedsaligt af organisk materiale og er derfor en enestående bjergart. Kemisk består kul af: Carbon, oxygen, hydrogen, nitrogen og svovl. Kul er rester af planter der voksede på jorden for over 100 millioner år siden, i urtidens fugtige og varme skove. **Hvordan dannes det?** Planteresterne faldt i urtidens søer og lagde sig i tykke lag på bunden. Med tiderne blev søerne til sumpe pga. de mange planterester. Planteresterne rådnede og omdannede sig til tørv og senere til brunkul. Kort om tørv: Tørv fra moser er en særlig jordart, der er opstået ved, at nedbrydningen af plantemateriale er standset ved oversvømmelse/iltmangel. Med tiden bliver brunkullet omdannet til det almindelige rene kul pga pressningen og varmen i sumpen. Dybest nede finder man antracit, som er den reneste kultype. Planterne i urtidens sumpe fik oprindeligt deres energi fra solen via fotosyntesen. Den energi er idag lagret i kullene og frigøres ved afbrænding, der skaber høj varme. **Hvad bruges det til?** Kul har spillet en vigtig rolle, specielt siden industrialiseringen. De nuværende kulreserver rækker til flere hundrede års forbrug. Selvom kul har stor CO2 udledning, er kul stadig vores helt store energiressource. Kul er forholdsvis billigt, i forhold til olie. Kina og Indonesien har øget deres kulproduktion, sammen deres energiforbrug. I kina blev der produceret 2000 mio. Tons kul i 2004. Danmark får kul fra lande som: Austarlien, Indonesien, Kina, Sydafrika og Columbia. Kul bruges til at lave el. Kul bliver brændt af på elkraftværker, og er sammen med andre energiressoucer, med til at lave elektricitet samt fjernvarme. I Danmark bruger vi også kul til at lave elektricitet. Som man kan se på figuren, udgør kul 53% af Danmarks elproduktion. Det svarer til 7 millioner ton kul, 3,5 kg pr. Dansker pr. Dag. **Hvordan udvindes det?** På figuren ser I et kulfyr på et kulkraftværk. Kullet bliver brændt nederst i kedlen. Varmes op til det koger, damp danner højt tryk, damp bevæger sig væk fra kedlen hen imod turbinen. I turbinen er der vinger på en aksel, der sættes i bevægelse når dampen passerer. Efter turbinen kommer dampen til kondensatoren hvor den køles ned og kondenserer til vand igen. Trykket falder =lavtryk. Vand pumpes tilbage til kedlen og kredsløbet afsluttet. Turbinen driver en generator. Her dannes elektricitet der via elnettet sendes ud til forbrugeren.
 * Hvad er kul? **