Metalliske+råstoffer

METALLISKE RÅSTOFFER Metalliske råstoffer, og den magt de har medført, har altid været afgørende for velstanden. De første eksempler på brug af metalliske råstoffer går helt tilbage til stenalderen, hvor de mineralske råstoffer blev udnyttet til bl.a. stenredskaber. Også brug af metalliske råstoffer til fremstilling af smykker, var dengang, som i dag, en vigtigt del brugen af disse råstoffer. Grundet råstoffernes vigtighed har disse igennem historien ført til utallige krige og konflikter. I de industrialiserede samfund har de metalliske råstoffer en utrolig vital betydning. Paradoksalt nok udvindes de fleste af disse råstoffer i den tredje verden, som ofte presses til at lade store transnationale virksomheder til at udvinde deres råstoffer, idet disse ofte har større økonomiske ressourcer og bedre teknologi. På trods af mere effektive indvindingsmetoder stiger efterspørgslen på de metalliske råstoffer stødt, på grund af økonomier som Kina og Indien.

SMÅ-SKALA GULDMINEDRIFT I UDVIKLINGSLANDE __ Små-skala minedrift: __ lavteknologisk, udbredt i ulande, ofte uden for loven, når lovgivning dog stor kløft mellem lov og realiteten, store transnationale mineselvskaber presser ofte små-skala minedriften ud, regeringerne favoriserer ofte kommercielle selvskaber, som, hvis de betaler nok, kan få lov til at omgås diverse miljøhensyn. - Positivt: økonomisk udvikling, arbejde til folk med lav/ingen uddannelse. - Negativt: skaber store sociale, politiske og miljømæssige problemer. Konflikter/konfrontationer mellem lokale og de store mineselskaber. Kviksølv benyttes til udvinding af guld, hvilket er meget miljøskadeligt og farligt for helbredet. Ofte fældes store skovområder for at få tømmer til mineskakterne. Arbejdet i disse skakter er yderst risikabelt, og der sker ofte arbejdsulykker. Også sygdomme som HIV, grundet det store antal prostituerede, som minesamfundene tiltrækker, er et stort problem. __ Kviksølv: __ et af de helt store problemer ved udvindingen af især guld er de miljømæssige aspekter. For at udvinde guldet bruges kviksølv, hvilket er utroligt giftigt – både for mennesker og for miljøet. Når kviksølvet opvarmes indåndes de giftige dampe, og det som falder ned på jorden optages af dyr og planter og derfra videre ud i åer og bække. Fx kan man måle at der er et relativt højt indhold af kviksølv i fisk fanget i området. Dette er et stort problem idet en stor del af de lokales føde er fisk, og de dermed indtager en stor mængde kviksølv, som kan føre til at børn fødes med hjerneskader. Andre symptomer på kviksølvforgiftning er bl.a. lungebetændelse, rystelser, mentale forstyrrelser og kikkertsyn. For at begrænse brugen af kviksølv har man forsøgt at indføre en såkaldt retort. Dette er et slags rør, som gør, at 95% af kviksølvet kan genindvindes. Dog har det været svært at få guldgraverne til at benytte disse, fordi de mener det er besværligt at bruge og tager for lang tid. Dog har man også positive eksempler, som Mushi Mussa, som ved hjælp af sin retort har begrænset sit forbrug af kviksølv fra 2 kg om måneden til 250 gram, og dermed spare ca. 1000 kr.

Højtemperaturdannelser: Malme der bliver dannet ved magmatiske processer, størkningen af magma som krystalliserer mineralerne. De første mineraler der bliver dannet er kvarts, feldspat, pyroxen og olivin som er meget almindelige råstoffer. De stoffer der ikke bliver krystalliseret bliver efterladt i smelten, det er de mere sjældne råstoffer, også kaldet restgrundstofferne, og vand, fluor, kuldioxid, klor og svovl. Da de så størkner kan det gøre sådan at koncentrationen er så høj at f.eks. svovl bliver til svovlmineraler og sulfider der er tunge og drages mod bunden, hvor de tiltrækker restgrundstoffer, som f.eks. jern, kobber, nikkel, krom, kobolt, guld og platin, som alle er basis for malmdannelse. Det kan også blive dannet ved intrusion, indtrængning, af magma ved udfældning af varme og vandlige opløsninger, også kaldet hydrotermale opløsninger. Ses ved black smokers. Malmen kan også dannes undermetamorfose, hvilket vil sige at den er dannet i en bjergkædefoldning under høj temperatur og tryk.

Lavtemperaturdannelser: fremkomsten ved aflejringer. En kemisk sedimentær dannelse er når strømmende vand bliver udsat for ændrede kemiske og fysiske forhold, og dermed ændre dens evne til at opløse metaller. Det gør at der også i lave temperaturer kan opløses og udfældes mineraler. Ved kemisk sedimentær dannelse er de det hårde, tung og kemisk medstandsdygtig mineraler der bliver sorteret og aflejre i floder og på kysten. (guld i søer). Et eks. på kemisk sedimentær dannelse er kvartsbåndet jernmalm (BIF = banded iron formation), sombestår af jerne og finkornet kvarts, og det er mere end 1.800 mio. år gammelt. Det er malm der dannet i havområder hvor der, dengang, var et stigende iltindhold i atmosfæren. Ilten oxiderede meget jern, som var opløst i havet, hvorefter det så blev udskilt og der blev bundfældet sammen med oxideret silicium, som findes i havvandet.

Residuale forekomster, også kaldet forvitringsdannelser, er opstået i tropiske og subtropiske områder. Desto varmere det er, desto hurtigere forvitres mineralerne. Det der bliver tilbage er aluminium og jern. Der er Bauxit og laterit, som er forvitringsdannelser. Bauxit bliver dannet hvis aluminiummineralerne dominere forvitringszonen. Hvis jernmineralerne dominere området bliver der dannet laterit, som ses som den røde murstensjord. (indeholder nikkel).

Black smokers: I 1977 opdagede forskere for første gang de mineralrige ”rygende skorstene” på havbunden. Det var i Stillehavet ved midterdalen i oceanryggen ved Galapagosøerne. Disse rygende skorstene, der på engelsk hedder black smokers, er undersøiske varme kilder, der findes i vulkansk aktive områder. De dannes ved, at koldt havvand trænger ned i havbundens sprækker, og opvarmes, så der udløses nogle kemiske forbindelser. Når det varme vand igen stiger op til overfladen og møder havets kolde vand, udfældes mineralerne i form af en sort røg af svovlholdige forbindelser, og der opbygges en slags op til 30 meter høj ”skorsten” af gips og kobberkis. På figuren neden for illustreres det, hvordan en black smoker dannes.

Mange af de metalholdige partikler, der udgør den sorte røg i en black smoker, føres væk af undersøiske havstrømme, men de fleste af partiklerne synker til bunds og danner et lag på havbunden, der kan blive op til flere meter tykt. Med tiden dannes der så et mange hundrede meter bredt område med forskellige zoner og lag, hvor disse metaller ligger opkoncentreret. Man anslår, at der ligger mellem 1000 og 1.000.000 tons metaller omkring hver enkelt skorsten. Selvom det mængdemæssigt er meget mindre end hvad man ville kunne finde i miner på landjorden, kan det alligevel betale sig med minedrift omkring en black smoker, da man højst skal grave 50 meter ned for at få fat i mineralerne, der er koncentreret i et felt på få hundrede meter på hver led.

På billedet oven for ser man, at Black Smokers findes der, hvor undergrundens tektoniske plader støder sammen. Det er især ude midt i Atlanterhavet og i de kystnære områder af Stillehavet. Man regner med, at der findes langt flere Black Smokers end de omkring 200 styks, som geologer indtil videre har opdaget. På billedet ses fire forskellige eksempler på mineralrige black smokers. Billedet er hentet fra Illustreret Videnskab.

=Kilder=
 * Webgeology: ** []
 * Illustreret Videnskab: ** []
 * Geografihåndbogen af Arne Sestoft, Torben Andersen og Ole Schou Pedersen: ** [|http://books.google.dk/books?id=LBSGegNNUecC&pg=PA69&lpg=PA69&dq=black+smokers&source=bl&ots=2Qz8xVoeTQ&sig=I-wjn5NSbuvRcQ98RAsx_A2dLc4&hl=da&ei=5B7CTtPfCYnNswaE8fDtCw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=9&ved=0CFgQ6AEwCDgK#v=onepage&q=black%20smokers&f=false]
 * Den Store Danske: ** []
 * Figur af black smoker: ** []

Efterforskning af malme: Forekomster af malme er ofte skjult under andre bjergarter, kaldet dækbjergarter. Inden en efterforskning af malme sættes i gang, er det derfor nødvendigt at vide noget om malmenes geologiske forekomstmåde. De fleste malme finder man ved at kombinere geologisk kortlægning med geofysiske og geokemiske metoder. For eksempel kan man med jernmalm, der har en speciel fysisk egenskab, fordi det er magnetisk, måle varitationen i magnetfeltet fra luften og der hvor feltstyrken er større end normalt, kan man finde jern. Massive metalsulfidmalme, der er elektrisk ledende, kan spores ved elektriske eller elektromagnetiske målemetoder. Nogle malme kan afsløres fordi de har specielle farver og kan ses, når man studerer flyfotos eller satellitbilleder, og endelig kan nogle malmes indhold af metaller afsløres kemisk ved at indsamle aflejringer i de vandløb, der løber i det område, hvor malmene findes.

Kilde

 * GO Naturgeografi, Jorden og mennesket, 2. udgave**