Danske+industrimineraler+og+byggeråstoffer

Råstoffer i dansk industri Brought to you by:

Mamsen, Meinhardt og Langvad

 Baseret på side 236-239 I **Naturgeografi** //Jorden og Mennesket// Andre kilder vil være oplyst i fodnoter.

Hvilke råstoffer bruges der i dansk industri?
Råstoffer og mineraler der brydes udelukkende til industriel brug kaldes industrimineraler. Danmark har en stor produktion af mineralske- og og energiråstoffer, faktisk så stor at vi er selvforsynende 99% af den mængde der bliver brugt! Men hvilke råstoffer bliver der hovedsageligt brugt, og hvad bliver de brugt til? 

Skemaet her viser de råstoftyper der bliver indvundet mest af. Det er disse råstoffer vi vil forklare lidt om på de følgende sider.

Sand, grus og sten er, så at sige, sten i forskellige størrelser, hvor sand er det fineste (da det består af uendeligt mange meget små sten), grus er det næst fineste da det er lidt mere grovkornet. Sten er betegnelsen for forskellige klippearter, og de varierer i størrelse lige fra smutsten til Ayers Rock (som er verdens største sten ). Sand, grus og sten optræder ved overfladen der hvor iskapper, under en istid, aflejrede de mest grovkornede sedimenter. Man finder frem til disse aflejringer ved hjælp af en kombination af geofysiske målinger og boringer. Bl.a. bruger man elektriske og elektromagnetiske målinger, hvor man henholdsvis sætter strøm til jorden, eller påtrykker den et magnetfelt, og derefter opfanger de elektriske eller elektromagnetiske signaler der er trængt igennem. Derved kan man danne sig et billede af undergrunden. F.eks. har grus en højere modstand end lerholdige aflejringer, og derfor trænger der mindre strøm igennem. Man indvinder hovedsageligt sand, grus og sten i grusgrave, som anlægges tæt på det sted råstofferne skal bruges, da sand, grus og sten ikke er ret meget værd, og det derfor er vigtigt spare på eventuelle transportomkostninger. Sand, grus og sten anvendes primært til cement- og betonvarer, opfyldningsarbejder, vej- og broanlæg, kystsikring og havnebygning. **Ler ** Ler forekommer i kvartære aflejringer, som er dannet under istider. De tre mest kendte typer ler er: Moræneler, som blev afsat under isen. Smeltevandsler, som blev aflejret i søer med stillestående vand på eller foran isen Ler afsat af havet i mellemistider eller under isens afsmeltning. Ler bruges primært til fremstilling af tegl- og mursten og cement.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Sand, grus og sten: **

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kvartssand ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kvartsand indvindes to steder i Danmark; syd for Silkeborg, og i havet syd for Bornholm. De yingste aflejringer findes i Silkeborg området og kaldes Odderup-formationen. De stammer fra Miocæn, som er ca. 24 mio. år før. Aflejringerne syd for Bornholm er noget ældre, og kaldes Robbedale- og Jydegårdformationerne. Sandet findes i de Nedre Kridt-aflejringer, som er ca. 99-145 mio. år gamle. Kvartssand bliver brugt til: filtersand, støbesand, mørtel, sandblæsning, fyldstof og syntetiske tennisbaner. Det er også kvartssand der anvendes i glasproduktion. De to firmaer, som henter sand op hedder Dansand og Dansk Kvarts Industri (Silkeborg) og Silversand (Bornholm) **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Plastisk Ler ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Plastisk ler produceres af Ølst- og Holmehusformationerne (ca. 55 mio. år før nu), som ligger ved Ølst og Hinge syd for Randers. De to indvindelsesværker, Fibo- og HingeVærket ligger i hver deres ende af formationen. Det opgravede ler brændes ved 1150o, til det svulmer op og bliver til porøse letklinker, hovedsageligt til brug i byggeindustrien. Der eksporteres omkrin 110000 tons om året af dette materiale. Der findes en lignende forekomst af plastisk ler ved Holmehus-formationen, som firmaet Dansk Betonit overvejer at udvinde ler, som skal bruges af olieindustrien som boremudder. **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Moler ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Moler stammer fra den 60 meter tykke og ca. 50 mio. år gamle Furfomation, som blev aflejret under Eocæntiden. Moler er en havaflejring, som af skaller fra en bestem type plankton, kaldet diatoméer, og bentonit-ler, der er tilført fra land under en istid. Moler er godt som naturligt bindestof, og har en høj porøsitet, med lav vægtfylde og gode isolerende og absorberende egenskaber. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Moler bliver bl.a. brugt til isolerende sten. Der fremstilles ca. 30000 m3 årligt, hvoraf 95% eksporteres. Der bliver også lavet pulver og granulater af moler. Granulater anvendes bl.a. til kattegrus og oliesugende middel (olieabsorbant), mens pulveret bruges i dyrefoder, filtre, cement, bremsebelægninger og som gødningsstof. **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kalk ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kalk er, efter sand, grus og sten, mængdemæssigt den største råstofproduktion i Danmark. Kalk findes under istidsdannelser i det nordlige og østlige Jylland. Aflejringerne består primært af: <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Skrivekridt, en meget finkornet bjergart fra Kridttiden (146-65 mio. siden). Den er dannet af mikroskopiske kalkalger. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Bryozokalk, mere grovkornet en skrivekridt og dannet i tidlig Palæogen ( ca. 65-23 mio år siden). Det består af kolonier af små mosdyr, kaldet bryozoer <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Koralkalk, som også stammer fra tidlig Palæogen og er dannet af koralskeletter. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Hovedparten af det kalk der produceres i Danmark bliver brugt til cement jordbrugskalk, men det bruges også til mørtel, foderkalk, kalk til glasfremstilling og kalk til røggasrensning og som fyldstof i papir. Kalk til røggasrensning bruges til at reagere med svovlsyren der findes i røgen fra kraftværker. Dette danner gips, som så kan forarbejdes til gipsplader. Især kridt fungere godt som fyldstof i papir, da det bl.a. gør papiret hvidere. Der eksporteres hvert år 400000 tons kalk som bruges til fyldstof i papir. **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Salt ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Salt findes i stensaltforekomster, som blev dannet for ca. 250 mio. år siden, og ligger aflejret i øvre Perm. Da sand kan risikere at ligge i 700-1500 meters dybde, udvindes det underjordisk. Det indvindes ved at bore sig ned til den underjordiske saltstruktur, og derefter opløse saltet i vand, der så kan pumpes op igen. Dansk salt udvinder salt på denne måde ved Hvornum, vest for Hobro. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Der produceres omkring 600000 tons pr. år. Ca. halvdelen går til industrielle formål, mens 100000 går til industrielle formål. 130000 tons går til vejsaltning, og 70000 går til spisesalt. Hvis man kigger på disse tal, ser det ud som om Danmark er selvforsynende med salt, men det er ikke helt tilfældet. Saltet fra den danske undergrund er dog af en utroligt god kvalitet, så vi eksporterer omkring 57% af produktionen, og importerer almindeligt, inddampet havsalt i stedet. **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Granit ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Granit er en meget almindelig gruppe af bjergarter, der dannes på stor dybde og under stort tryk. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Granit bliver hovedsageligt udvundet på Bornholm, og bruges til bl.a. til springvand, skulpturer, trapper, brosten, fliser, indendørs interiør, gravsten og som skærver til indkørsler.

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Tørv ** <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Tørv er en aflejring der dannes i moser. Det dannes af døde plantedele, der ikke kan nedbrydes pga. iltmangel. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Tørv anvendtes engang som brændsel, men bruges i dag som jordforbedringsmiddel. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Her er et skema over, hvor de forskellige råstoftyper bliver indvundet: <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">

<span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> Fra dansk statistik - [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 8pt;">periode i jordens historie, som omfatter de seneste 2.6 mio. år [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> Her var det umuligt at opgive alle de sider jeg havde kigget på, så jeg ligger bare et link ti søgningen [] <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 10pt;"> Dansk statistik - []